Szakterületei:
- 	általában a nemzet kulturális örökségét jelentő, közgyűjteménybe még nem került de védett értékek, a régészeti örökség
-	múzeumok
-	könyvtárak
-	a közművelődés helyi, megyei és országos hálózati intézményei.
Szakterületek, amelyekkel nem foglalkozik a törvény:
-	hivatásos művészetek (zene, tánc, film, képzőművészet)
-	tömegközlési eszközök (médiumok)
Az egyes gazd. vállalkozási formák általános jellemzői:
Intézmény: önkormányzatok és állami szervek hozzák létre közfeladataik ellátására. A létrehozó alapító okiratban határozza meg az intézmény célját, biztosítja az anyagi, infrastrukturális és személyi feltételeket, gondoskodik az intézmény felügyeletéről.	Pl.: helyi, lakossági közkönyvtárak.
Civil (non-profit) szervezet: a társadalom egyedeinek (civileknek) önkéntes, öntevékeny szerveződése. Az össze-szerveződő tagok az alapító közgyűlésen elfogadják az alapszabályt és nyilvántartásba vetetik az egyesületi törvény előírásainak megfelelően. A tagság maga választja a vezetőséget, a szervezet legfőbb szerve a közgyűlés.
Vállalkozás: egyéni és társas vállalkozások is vannak, melyeknek haszon (profit) szerzése a célja. Más pénzügyi és adózási előírások vonatkoznak rá, az alapításhoz törzstőkére, cégbírósági bejegyzésre, szakképzett alkalmazottakra, adóbevallásra van szükség.
A gazdasági vállalkozások lehetséges jogi formái:
- egyéni vállalkozás
- közkereseti társaság (kkt)
- betéti társaság (bt)
- korlátolt felelősségű társaság (kft)
- részvénytársaság (rt)

Kultúra: 	
- 	az ember által létrehozott anyagi és szellemi javak összessége
- 	az, ami folyamatos egyéni elsajátítás, birtokbavétel révén öröklődik, hagyományozódik tovább, és ami 
- 	nem pusztán ismeretek, tárgyak összessége, hanem az ember ezekhez való viszonya, vagyis a kultúra javaival való élés
Műveltség = szubjektív kultúra. (mindaz, amit az egyén vagy közösség másokhoz való viszonya során megnyilvánul: erkölcsi, együttélési normák, beszéd, munkakultúra.
Művelődés = egyéni műveltség-fejlesztés
Az egyén (vagy közösség) számára szellemi (kulturális) gyarapodást, belső épülést eredményez közvetlenül vagy közvetve.
Közművelődés: 
A társadalom egyedeinek önkéntes részvételére építő, szabadidőben történő, a társadalom, illetve annak közösségei által támogatott tevékenysége; a társadalom által elfogadott emberi értékekkel való élés, műveltség-fejlesztés, közösségi formában és méretekben.
Szóhasználat a hazai múltban és külföldön:
A közművelődésben dolgozó szakembert 1950 és 1980 között népművelőnek hívták. Mivel ez a szó némi politikai ideológiát is sejtetett, később a közművelő szó nyert jogot. A 90-es évek táján született a művelődésszervező és a kulturális menedzser szó. Ezek a szavak megfogalmazzák ugyan a közművelődésben dolgozók munkájának fontos elemét, a szervezést, a menedzselést, ám nem utalnak arra, hogy ez egy elkötelezett nemes hivatás, nem csak szerveznek, hanem értékeket közvetítenek. 
Kulturális szaktörvény:
A kulturális javak védelméről és a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közreműködésről szóló 1997. évi CXL törvény.

Civil szervek jellemzői:
- 	nem az állam, vagy valamilyen hivatal hozza létre, hanem a szervezetten tevékenykedni vágyók szabad akarata
-	maguk határozzák meg céljukat, működési formáikat, vezetőiket
-	lehet önálló jogi személy (pl. egyesület, alapítvány, kht.), így önálló gazdálkodást kell folytassanak
-	elsődleges céljuk nem a haszonszerzés
Egyesülési jog:
- 	mindenkit megillető alapvető szabadságjog, melyet a Magyar Köztársaság elismer és biztosítja annak zavartalan gyakorlását.
-	az egyesülési jog alapján magánszemélyek, jogi személyek, tevékenységük céljának és az alapítók szándékának megfelelően társadalmi szervezetet hozhatnak létre.
-	társadalmi szervezet létrehozható minden olyan célra, amely nem sérti az Alkotmányt és nem tiltja a törvény.
A társadalmi szervezet legfőbb szerve: a tagok által választott testület.
Hatásköre: 
- alapszabály megállapítása és módosítása, 
- évi költségvetés meghatározása, 
- ügyintéző szerv évi beszámolóinak elfogadása
- más szervezettekkel való egyesülés vagy a feloszlás kimondása
- döntés azokban az ügyekben, amelyeket az alapszabály mond
A közhasznúság
Bírósághoz beadott kérelem alapján megszerezhető a közhasznú vagy a kiemelkedően közhasznú jogállás, mely által jelentős kedvezményeket kapnak, de speciális kötelezettségek terhelik őket.
22 féle tevékenység közhasznú: egészségmegőrzés, gyógyítás, családsegítés, időskorúak gondozása, tudományos kutatómunka, oktatás, nevelés, ismeretterjesztés stb.

Önálló jogi személy: saját nevében kötelezettségeket vállalhat és teljesíthet, önálló gazdálkodás, önálló vagyoni felelősség, tisztázott szervezeti felépítés, működési szabályzat, gyintézői és képviseleti szerepkörök, saját munkáltatói jogokat
A kulturális intézmények közvetlen és közvetett támogatási formái állam, önkormányzatok közvetett: adókedvezmények, közvetlen: pályáztatási rendszer
Nemzeti Kulturális Alapprogram Célja: az Alapba évenként befolyó összeget évenként független, demokratikus kurátorok, akik társadalmi és szakmai szervezetek tagjai nemzeti, egyetemes értékek létrehozásának, megőrzésének hazai és határontúli terjesztésének támogatására fordítják. Az Alapból törvényben meghatározott célokra lehet kifizetéseket teljesíteni ezek: kulturális értékek létrehozásának, megőrzésének terjesztésének támogatása, kulturális évfordulók, fesztiválok, rendezvények támogatása, kulturális kapcsolatok ápolása. Bárki igényelhet támogatást. 
Legfőbb bevételi forrása: a kulturális járulék, mely olyan adónem, amely a kultúrával kapcsolatos árucikkek, szolgáltatások utáni bevételeket terheli. A támogatás lehet visszatérítendő és részben vagy egészben vissza nem térítendő. Pályázat benyújtásával lehet elnyerni. 
A települési önkormányzatok közművelődési feladatai:
- Iskola rendszeren kívüli népfőiskolák, felnőttoktatási lehetőségek megteremtése
- a település környezeti, szellemi, művészeti értékeinek feltárása
- a nemzeti, kisebbségi kultúra értékeinek megismertetése
- ismeretszerző, amatőr művelődő közösségek tevékenységének támogatása
- szabadidős tevékenységek támogatása
A civil szerveződések formái:
klubok, körök, egyesületek, alapítványok, önsegélyező csoportok, szakmai és gazdasági érdekképviseletek, közhasznú társaságok, politikai és vallási szervezetek.

Könyvtár A nyilvános könyvtári rendszer üzemeltetés az állam és a helyi önkormányzatok feladata.
A nyilvános könyvtár alapkövetelményei: mindenki által használható és megközelíthető, könyvtári szakembert alkalmaz, rendelkezik kizárólagosan könyvtári szolgáltatások céljára alkalmas helyiséggel, rendszeresen, a felhasználók számára megfelelő időpontban tart nyitva, helyben nyújtott alapszolgáltatásai ingyenesek, statisztikai adatokat szolgáltat.
A könyvtárhasználók jogai: könyvtárlátogatás (ingyenes), a könyvtár által kijelölt gyűjteményrészek helyben használata, állományfeltáró eszközök használata, információ a könyvtári rendszer szolgáltatásairól.
Kötelességek: személyes adataiban bekövetkezett változásokat bejelenteni, a könyvtári szabályzatot betartani.
A nyilvános könyvtári ellátás rendszerének működtetését segítő központi szolgáltatások: orsz. könyvtári informatikai hálózat fejlesztése és feltöltése, a mo-i sajtótermékek gyűjtése, megőrzése, számbavétele, rendelkezésre-bocsátása, orsz. dokumentumellátási rendszer működtetése, határon túli magyarok könyvtári ellátásának segítése, nemzetközi szabványos dokumentumazonosító számok kiadása és nyilvántartása.
A nemzeti könyvtár alapfeladatai:
Mo-n keletkezett sajtótermékek kötelespéldány-szolgáltatásra alapozott gyűjtése, megőrzése, szétosztása
Külföldön megjelent hungarikumok teljességre törekvő gyűjtése, feltárása, megőrzése
Sajtóterméknek nem minősülő hungarikumok gyűjtése, feltárása, megőrzése Nemzeti bibliográfia készítése
Gyűjteményének archiválása és védelme
Gyűjteményének helyben használat útján történő rendelkezésre bocsátása
Tevékenységi körébe tartozó kutatások végzése
A kulturális örökség részét képező könyvtári dokumentumok és könyvtárak védetté nyilvánításával kapcs. feladatok
A könyvtári dokumentumokról hitelesített másolatok készítése

A közhasznú szervezetek típusai: alapítvány, közalapítvány, kht, köztestület, sportági országos szakszövetség
Alapítvány: Magánszemély, jogi személy, és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság  - tartós közérdekű célra – alapító okiratban alapítványt hozhat létre. Az alapítványt a bíróságon be kell jegyeztetni. Az alapító okiratban meg kell jelölni az alapítvány nevét, célját, céljára rendelt vagyont és annak felhasználási módját, székhelyét.
Közalapítvány: Olyan alapítvány, melyet az Országgyűlés, a Kormány valamint a helyi önkormányzat képviselőtestülete közfeladat ellátásának folyamatos biztosítása céljából hoz létre. Közfeladat: olyan állami vagy önkormányzati feladat, melynek ellátásáról jogszabály alapján az államnak vagy az önkormányzatnak kell gondoskodnia. A közalapítvány alapítóokiratát hivatalos lapban kell közzétenni.
Közhasznú társaság: A társadalom közös szükségleteinek kielégítését nyereség- és vagyonszerzési cél nélkül szolgáló tevékenységet rendszeresen végző jogi személy. Folytathat gazdasági tevékenységet közhasznú tevékenység elősegítése érdekében, de a nyereség nem osztható fel a tagok között. Kevesebb kötelezettség – önállóbb, nagyobb szabadság, nyeresége visszaforgatható, befektethető, kaphat adományokat és adókedvezmény is jár.
Művelődési otthon: Olyan intézmény, közösségi teret biztosító szerveződés, amely nyilvános, a lakosság széles tömegei, rétegei, közösségei számára folyamatosan biztosítja a művelődési igények kielégítését a lehetősége lehető legszélesebb skáláján, a mindenkor igényelt formák és keretek között. Típusai: klubkönyvtár (legalább 1 klubhelyiség, min. heti 8 órás nyitva tartás), művelődési ház (több szakköri helyiség, színpad, nagyterem), művelődési központ (Városokban, min 3 főállású munkatárs, heti 48 órás nyitva tartás)

A múzeumi közművelődés fő formái, lehetőségei: kiskiállítások, alkalmi vándorkiállítások és a hozzájuk kapcsolódó rendezvények, tárlatvezetések, filmvetítések, előadások, múzeumbarát körök segítése, múzeumi történelemórák szervezése, honismereti, helytörténeti körök számára szervezett foglalkozások, gyermekfoglalkozások szervezése, írásos és hanganyagok készítése (katalógusok, prospektusok), PR munka
Muzeális intézményt bármely jogi és természetes személy alapíthat miniszteri engedéllyel. Működési engedélyt bocsátanak ki, melyet a miniszter visszavonhat, ha az intézmény eltér a működési engedélyben foglaltaktól. 
Országos múzeumok és felügyeleti szerveik:
Budapesti Történeti Múzeum - Budapest Főváros Önkormányzata
Magyar Nemzeti Galéria - NKÖM
Magyar Nemzeti Múzeum - NKÖM
Mezőgazdasági Múzeum - Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium
Néprajzi Múzeum - NKÖM
Szépművészeti Múzeum - NKÖM
Megyei múzeum: Elősegíti a megyei múzeumi szervezet szakmai együttműködését, munkájuk összehangolását, és az illetékességi területén levő egyéb kulturális javak védelmét.
A megye közigazgatási területén ellátja régészeti lelőhelyek nyilvántartását, régészeti feltárásokat végez, a lelőhelyekről adatokat szolgáltat A régészeti lelőhelyeken talált emlékeket muzeális gyűjteményében elhelyezi. Szakértőként részt vesz a régészeti területek ellenőrzésében
A művészeti élet 3 fontos meghatározó eleme:
művészi alkotómunka (egyéni vagy kollektív)
művészi értékek megjelenítése (színdarab színpadra állítása)
a műalkotással való találkozás megszervezése (közönségszervezés, közönségnevelés

Orsz. Szakkönyvtárak: Országgyűlési Könyvtár, MTA Könyvtára, Orsz. Idegennyelű Könyvtár, Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár, Magyar Filmintézeti Könyvtár
Megyei könyvtár feladatai: Gyűjteményét és szolgáltatásait a helyi igényekhez alakítja, közhasznú információs szolgáltatást nyújt, helyismereti információkat és dokumentumokat gyűjt, szabadpolcos állományrésszel rendelkezik.
A könyvtárak finanszírozásának alapelvei: A könyvtár fenntartási és működési költségeit az évente összeállított és a fenntartó által megállapított költségvetésben irányozzák elő. 
A teleház Korszerű eszközökkel felszerelt információs és telekommunikációs szolgáltató központ, mely a helyi lakosság mindennapos igényeinek szolgálatában áll. Ált. kisebb településeken civil kezdeményezésre (állami, közösségi, üzleti támogatással) jönnek létre.
Szolgáltatások: szabad számítógép-használat, Internet elérés, e-mail-ezés, irodai szolgáltatások: másolás, fax, ügyintézési segédlet (űrlapok, adóbevallás), adatbázisok (CD-jogtár, szótárak) használata, közhasznú tájékoztatás, távoktatás, számítógépes játékok
Múzeum: a kulturális javak tudományosan rendszerezett gyűjteményeiből álló muzeális intézmény.
Kulturális javak: az élettelen és élő természet keletkezésének, fejlődésének, az emberiség, a magyar nemzet és Magyarország népeinek történelmének minden kiemelkedő és jellemző tárgyi, képi és írásos bizonyítéka, valamint a művészeti alkotások.
Közgyűjtemény: az állam, a helyi és egyéb önkormányzat, köztestület vagy közalapítvány tulajdonában (fenntartásában) működő vagy általuk alapított könyvtár, levéltár, muzeális intézmény, kép- és hangarchívum.
A múzeumok 3 fő funkciója: 
értékmegőrzés, tudományos munka, közművelődési szerepvállalás

Magyar film és mozi 1950-ig Az első filmet 1896-ban mutatták be Magyarországon, 1902-ben Budapesten nyílt meg az első állami filmszínház. Az első világháború után gyors fejlődés, 1945-ben már 1000 mozi volt Magyarországon, ebből 100 Bp-en. Az első hangosfilmek a 30-as években gyártódtak. A második világháború után az államosított mozik a parlamenti pártok felügyelete alá kerültek. 1950-ben újra államosították a mozikat és a helyi tanácsok kezébe adták őket. Minden falunak mozit akartak, ám ezek alacsony technikai színvonalú sivár termek voltak. 
A filmszakma 3 fő szektora: filmgyártás, filmforgalmazás, mozi-üzemeltetés – filmterjesztés 1948-ban megalakult a Magyar Filmgyártó Nemzeti Vállalat, melyből 1950-ben több cég vált ki: Híradó- és Dokumentumfilmgyár, Magyar Szinkronfilmgyár, Magyar Filmlaboratórium Vállalat.  1957-ben átszervezés után 3 önálló egység alakult: Hunnia, Budapest és Pannónia Filmstúdió. 1959-ben kísérletező fiatalok kezdeményezésére létrejött a Balázs Béla Filmstúdió. 1963-ban újraegyesült a Budapest és a Hunnia Filmstúdió és létrejött a Magyar Filmgyártó Vállalat (MAFILM). 1987-ben a Mafilm-et decentralizálták, négy filmstúdió jött létre (Budapest, Dialóg, Hunnia, Objektív). A közművelődési stúdiókat a Magyar Mozi- és Videofilmgyár (MOVI) fogta össze. A Mafilmet 1993-ban számolták fel. 
A filmszakma átalakulása a 80-as években: A 70-es évek végére ellentmondás alakult ki: egyre nőtt a filmterjesztés támogatása, a nézőszám viszont folyamatosan csökkent. A 80-as évekre már tarthatatlan volt a Filmfőigazgatóság mindenhatósága, bürokráciája. Képtelenség volt támogatni a merev műsorpolitikát és a korlátozott filmkínálatot. 1983-ban csökkentették a központi támogatást és törölték a műsorpolitikai követelményeket, teret engedtek a kereslet-kínálat követelményeinek. A támogatás ezután valóban az értékes filmek műsorratűzését segítette, a forgalmazó a filmek bemutatásához igényelhette a támogatást.

A művészeti intézmények közművelődési feladatai:
írásos ismertető, kalauz, katalógus készítése a látogató közönségnek
PR munka, sajtó cikkek, riportok
művész- közönségtalálkozók szerevezése
ismeretterjesztő előadások szervezése
művészetbarát körök szervezése
nyitott vagy szakmai napok szervezése
Színházak fenntartása:
Állami támogatás 47,2 %
Önkormányzati támogatás 32,2 %
Jegybevétel: 20,6 %
Alternatív, független színházak:
Általában non-profit szerveződések, pályázatok lehetőségeire támaszkodnak.
Zenei intézmények:
A Nemzeti Filharmónia és több száz hangversenyrendező szervezet rendezi a koncerteket manapság.
Alapítványi fenntartási zenekarok: Budapesti Fesztiválzenekar, MÁV, MATÁV Szimfonikus Zenekar
Önkormányzati fenntartású zenekarok: Dohnányi Zenekar, Pesti Szimfonikus Zenekar, Duna Szimfonikus Zenekar, Magyar Rádió Szimfonikus Zenekara
Kiállításszervező szervezetek:
Állami: Műcsarnok, Ernst Múzeum (kht)
Önkormányzati: Budapest Galéria
Non-profit: Pincegaléria, Nádor Galéria
Üzleti vállalkozás: Gaál Imre Galéria, Fortuna 11 Galéria

Törekvések a filmkultúra, a filmesztétika fejlesztésére 1986-ban egységes szervezet jön létre: Magyar Filmklubok és Filmbarátok Szövetsége, melynek fő tevékenységi területei: oktatás, szakmai továbbképzés, művészfilmek forgalmazása. A rendszerváltás után megszűnt a korábbi finanszírozás, ezért veszélybe került a művészfilmek forgalmazása. A főváros megmentette a művészmozi hálózatot és a régi mozikban újrateremtették. Ezeknek stabil törzsközönsége a középiskolások és az egyetemisták. 
 Struktúraváltozás: A fővárosokban és a nagyvárosokban a multiplexek vették át az uralmat. A falusi kistermes mozik megszűntek és a városi egytermes moziknak is befellegzett, válságba kerültek. Egy részüket átépítették többtermesre. Megfelelő támogatási rendszer kiépítésével a művész-mozik fent tudnak maradni, mert egy szűk (elsősorban diákok, értelmiségiek) továbbra is igénylik ezeket. 
Magyar Mozgókép Alapítvány:
1991-ban jött létre azért, hogy társadalmi alapon működtesse azokat az állami forrásokat, melyek a nemzeti filmgyártást, filmterjesztést, filmszakmát segítik. Gyakorlati formái:
Magyar filmek részvételének szervezése külföldi fesztiválokon
Retrospektív vetítések, magyar filmhetek szervezése külföldön
részvétel a Magyar Filmszemle szervezésében
kapcsolattartás és együttműködés nemzetközi szakmai szervezetekkel
konferenciák, szakmai műhelyek, filmes találkozók szervezése.
Magyar Nemzeti Filmarchívum
Jogelődei: Filmtudományi Intézet, Színház és Filmtudományi Intézet, Magyar Filmtudományi Intézet és Filmarchívum, Magyar Filmintézet
Őrzi, forgalmazza, archiválja, szükség esetén felújítja a teljes magyar filmtermést. Könyvtára 20.000 szakkönyvet, folyóiratokat, forgatókönyveket, aktuális külföldi szaklapokat tartalmaz. Kiad két folyóiratot: Filmspirál, Filmkultúra.

90-es évek 1991-ban létrejött a filmszakma önkormányzati szerve a Magyar Mozgókép Alapítvány, a filmszakma állami letéteményese. Két év múlva a kormányzat létrehozta a történelmi dokumentumfilmek támogatására a Magyar Történelmi Filmalapítványt. A mozik és az azokat üzemeltető szervek közvetlen támogatása megszűnt, így összeomlott az addig több ezer kistelepülésen fenntartott keskenyfilmes hálózat. Megszűnt a városi mozik kétharmada, a vidékieknek pedig 90 %-a. A magyar és volt szocialista országokból érkező filmek eltűntek, helyettük amerikai filmeket vetítettek többségben. A filmforgalmazásban megszűnt a MOKÉP monopóliuma. 1992-ben a Budapest Filmet megvette a UIP és azóta UIP Duna Film néven működik. 1989-ben jelent meg a piacon az Intercom, a Vico és a Saturnus Film. 1995-ben 5 vállalat uralta a filmpiacot az Intercom (50%), UIP (25%), Flamex, MOKÉP, Budapest Film (összesen 25%).
Multiplex Mozi-koncentráció, minimum 8 vetítőterem (megaplex: min 15 terem). Általában bevásárlóközpontokban találhatóak, shoppingolással egybekötött új életformát jelentenek. Jellemzőek a kényelmes fotelek, a fogyasztás lehetősége a film alatt, a kiváló kép- és hangminőség. Mindig van jegy, a nézők nem feltétlenül egy előre kiválasztott filmet keresnek. 
Törekvések a filmkultúra, a filmesztétika fejlesztésére 
A 70-es években indult meg a filmesztétika oktatás a tanárképzésben és a továbbképzésben. A filmesztétika elterjesztésében nagy jelentősége volt a filmkluboknak, melyek a 60-as, 70-es években alakultak egyetemeken, művházakban. A Filmtudományi Intézet részt vett a filmklubvezetők képzésében, ahol találkozhattak hazai és külföldi filmes szakemberekkel. A filmklubtagok kedvezményeket kaptak (helyi vetítések, filmfesztiválok, szakmai viták). 1973-ban megkezdték a filmbarátok köre (stúdiómozi) hálózat kiépítése, melynek célja a klasszikus értékek folyamatos műsoron tartása és a modern filmművészeti törekvések megismertetése.

A 90-es évek könyvterjesztésének támogatási rendszerének fő pillérei: kereslet-élénkítés, célirányos tőkekihelyezés
Intézkedések: szakkönyvvásárlási támogatás a pedagógusoknak, egyetemi és főiskolai hallgatók tankönyvtámogatása, közművelődési könyvtárak közbeszerzési keretének bővítése, felsőoktatási tankönyv-támogatási támogatás, közoktatási tankönyvek gyártásához folyósított állami hitel, hazai kiadóknak és kereskedőknek nyújtott kedvezményes hitel.
Közművelődési vonatkozások A könyv a műveltség-gyarapítás legkiterjedtebb, legalapvetőbb, legsokoldalúbb eszköze. Ennek egyik szervezett kerete a kiadók és könyvterjesztők által támogatott, illetve fenntartott könyvklubok, könyvbarát körök. 90-es években több törzsvásárlói kör kialakítását célzó könyvklub alakul, melynek tagjai rendszeresen kapnak prosikat, meghívásokat különböző könyves akciókra, rendezvényekre. 
Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülete (MKKE) 120 hazai, külföldi, vagy vegyes vállalat önkéntes társulása, érdekvédelmi képviselete. Szakmai támogatási akciókat, szerveznek, rendezvényeket Olvasás éve rendezvénysorozat, Budapesti Nemzetközi Könyvfesztivál, Ünnepi Könyvhét.
Tömegközlés (tömegkommunikáció) a legnagyobb, legszélesebb közönség számára tud információkat nyújtani. Egy adott központi forrásból egyidejűleg juttatunk el információkat technikai eszközök segítségével szétszórt közösségnek, nyitott formában, korlátlan számú felhasználónak, mindazoknak, akik a megfelelő vevőkészülékkel rendelkeznek.
Tömegközlési eszközök: sajtó (újság, folyóirat), rádió, televízió, Internet

Filmtörvény: Várhatóan 2003-ban jelenik meg. Fő elemei: 
- a mozgóképkultúra támogatási rendszerének egységesítése, többcsatornás gyártási modell kidolgozása, költségvetési összegek reálértéke megőrzésének garantálása - állami tulajdonban levő filmszakmai cégek vagyonkezelése, a nemzeti filmvagyon jog rendezése
a filmszakmai szervezetrendszer újraszabályozása a mozgóképipart ösztönző adó- és befektetési kedvezmények bevezetése a Magyar Filmintézet feladatának és tevékenységének pontosítása.
A törvénnyel megvalósulhat, hogy a magyar filmművészet és filmgyártás újra tartósan jelen lehet a nemzetközi kulturális piacon, és Mo. ne csak fogyasztóként kapcsolódjon a nemzetközi filmpiachoz.
Könyvkiadás, könyvterjesztés
A könyvpiac fő szektorai:
Nyomdák, könyvkiadók, nagykereskedelmi terjesztők, könyvesboltok, könyvterjesztők
Könyvkiadók: Szikra, Ifjúsági, Medicina, Corvina, Akadémiai, Magvető stb.
Könyvterjesztés: 80-as évek elején 3 nagy állami hálózat: Állami Könyvterjesztő Vállalat, Könyvértékesítő Vállalat, Művelt Nép Könyvterjesztő Vállalat.
A rendszerváltás után megszűntek a korábbi szigorú monopóliumok, megsokasodtak a könyvkiadók. Megjelentek a korábbi betiltott művek. Járdákon, aluljárókban, pályaudvarokon kezdtek könyvet árulni. A korábbi könyvek egy része eladhatatlanná vált, óriási mennyiségű könyv pihent raktárokban, ezért a három állami könyvterjesztő cég helyzete kilátástalanná vált. A kulturális irányítás nem tudta kezelni a kialakult helyzetet, a könyvesboltok kétharmadát eladták, az eladósodott forgalmazók privatizációja lehetetlenné vált, csődbe mentek.

A tömegkommunikációs hatás: Egy nem rég készült felmérés alapján megállapították, hogy az iskoláskorúak gondolkodására, magatartására, jövőképére a TV nagyobb befolyást gyakorol, mint az iskola. Meglevő gondolkodásmóddal, ízlésstruktúrával, műveltségi állapottal találkozik. Véleményformáló hatása elsősorban olyan tárgykörökben van, amiről a közönség nem rendelkezik közvetlen személyes tapasztalatokkal. Az értelmiségiek, jómódúbb rétegek ellenállóbbak a befolyásolási kísérletekkel szemben. A média elsősorban az iskolázatlanabb, szegényebb, kulturálisan hátrányos helyzetűekre, gyenge, még kialakulatlan azonosságtudattal rendelkező gyermekekre hat. Akik folyton az igénytelenebb, könnyű, nem fárasztó műsorokat nézik, azok a igazi műsorokat, amelyek némi gondolkodást igényelnek, elutasítják, a meglevő attitűd, műveltségi állapot konzerválódik. Ez a tömegmanipuláció melegágya.
A tömegkommunikáció közművelődési lehetőségei
3 fő funkció: tájékoztatás, szórakoztatás, nevelés – műveltségfejlesztés Formái: aktivizáló formák: ki mit tud, amatőr művészeti csoportok bemutatkozása, vetélkedője
értékes művészeti produkciók közvetítése (TV játékok, színelőadások, művészfilmek)
ismeretterjesztés, a hétköznapi élet minőségét javító programok, sorozatok
oktatás (nyelv)
Iskola szerepe a kulturális értékek közvetítésében
Meghatározó szerepe van, ám az idők folyamán ez a szerep sokat változott. Régen a hagyományos, egyetemes, klasszikus kultúrát volt hivatott átadni a fiataloknak, azonban manapság az információrobbanás hatására fokozatosan átalakul. Az iskola társadalomhoz, annak megváltozott értékrendjéhez és diákjaihoz való viszonya megváltozott. A diákok egyre kevésbé fogadják el a tekintélyelven alapuló iskolát. 

Közszolgálatiság:  Az államnak felelősséget kell vállalnia az állampolgárait érő központilag sugárzott hatásokért. Részt vesz a tömegközlési rendszer kiépítésében anyagilag, a fenntartásban, és a tartalmi felügyeletben.  Kereskedelmi adók: kínálata a közönség keresletéből indul ki, versengenek a nézők kegyeiért, a kormányzattól függetlenek. Alternatív adók: ált. rádiók. általában hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, kulturális, etnikai vagy nemzeti kisebbségek hozzák létre. Követelik, hogy az állam biztosítson nekik lehetőséget és frekvenciát a sugárzásra, elutasítják a közszolgálati és kereskedelmi adókat.
Az ORTT az országgyűlés felügyelete alatt álló önálló jogi személy.
Feladatai:
- 	műsorszolgáltatási jog, műsorszolgáltatás céljára a műholdas csatornák pályáztatása és pályázataik elbírálása ,felügyeleti és ellenőrzési feladatok, panaszbizottság működtetése, műsorfigyelés és elemzés, tagokat jelöl a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsba, műsorszolgáltatási szerződésekkel kapcsolatos feladatok, betartásuk ellenőrzése, nyilvántartást vezet a műsorszolgáltatókról és műsorelosztókról, állásfoglalások, javaslatok 
A rádió és TV műsorszolgáltatásának alapelvei a médiatörvény szerint: a műsorszolgáltatás szabadon gyakorolható
-	a műsorszolgáltató önállóan határozza meg a műsorszolgáltatás tartalmát és azért felelőséggel tartozik
-	a műsorszolgáltatás nem irányulhat semmilyenkisebbség, sem bármely többség nyílt vagy burkolt megsértésére, kirekesztésére
-	sokoldalúnak, tényszerűnek, időszerűnek, tárgyilagosnak és kiegyensúlyozottnak kell lennie
-	nem állhatnak párt, politikai mozgalom, illetve ezek nézeteinek szolgálatában
-	kiskorúak személyiségfejlődésre ártalmas műsorszámot csak 23.00 és 05.00 óra között szabad közzétenni.

Képzési formák: népfőiskola, munkásmozgalom, egyházak, polgári államok, munkaerőpiaci képzés
Iskolai rendszerű (formális) felnőttképzés: esti-levelező tagozatos képzés Iskolarendszeren kívüli (non-formális) felnőttképzés: a munkavállalók mindennapos munkájukhoz folyamatosan újabb és újabb szakai ismeretket kell szerezzenek. Még nagyobb a képzési igény a munkanélküliek esetében. Döntő többsége az ún. munkaerő-piaci képzés (a munkáltatók által igényelt képzés). Szabadpiaci képzés: az állampolgárok egyéni érdeklődéseinek, ambícióinak szolgálatában áll, a ktg-eket ők viselik. Regionális munkaerő-fejlesztő és képző központok: elsősorban a munkanélküliség kezelésére jöttek létre. Vállalatok: saját dolgozóik képzése (támogatást kapnak az államtól) Felnőttképzési vállalkozások. a kereslethez rugalmasan alkalmazkodó képzési kínálatot biztosítanak a társadalom számára. Felnőttképzés a közművelődés keretében: A közművelődés intézményeiben, a társadalmi mozgalmak, szervezetek keretében, is folyik felnőttképzés, melyeknek nem elsődleges célja a bizonyítvány, tanúsítvány nyújtása, hanem az állampolgárok igényeinek, érdeklődésének, ambícióinak megfelelően az általános műveltséget növelő ismeretek terjesztése. Pl. köznapi praktikus ismeretek terjesztése: kiskert, barkácsolás, mentálhigiénés tevékenység (életvezetési tanácsok), egészségügyi felvilágosítás. Ismeretterjesztés. Nagy hagyományú szervezete a 150 éves TIT.
A felnőttképzés mai prioritásai: frontális tanári ismeretközlés dominanciája helyett aktivizáló módszerek alkalmazása, oktató-centrikusság helyett tanuló-centrikusság, a tudás-átadás mellett kompetencia-fejlesztés, új információs és kommunikációs technikák, merev tantermi kötöttségek helyett rugalmas, tovább építhető képzések, a modularitás követelménye
Módszerei: testreszabott képzés, segítő ösztönző tanár, kompetencia és tudás, távoktatás

Az iskolai oktató-nevelő-műveltségfejlesztő munka fő színterei: tanóra, tanórán kívül, iskolán kívül
A közművelődés lehetőségei a közoktatásban: A teljesítőképes egyéniség, a kulturált együttélés, a fejlődőképes társadalom egyik kritériuma az, hogy a társadalom egyedei felszínes tudás és érdektelenség helyett sokirányú műveltséggel és a műveltség folyamatos fejlesztésének vágyával rendelkezzenek, egyéniségüknek megfelelően folyamatosan éljenek a kultúra és a művelődés lehetőségeivel Ez az iskola feladata. Élmény-nyújtás, arra kell törekedni, hogy a diákokat személyesen átélt, értékes élményekben részesítse. (planetárium, botanikus kert, koncert-terem, színház, múzeum) Egyéniség-építés: fontos, hogy a gyerekek több-féle dologgal találkozhassanak (agyagozás, barlangászat, néptánc stb.), hogy rájöjjenek, mi az, ami közel áll hozzájuk, felébredjen az érdeklődésük.
Felnőttképzés Csak az a társadalom lehet versenyképes, amely a felnőtt társadalom tudásának, teljesítőképességének folyamatos fejlesztésére nagy hangsúlyt fektet. Mo-n még nincs a fogalomnak egységes értelmezése. Nincs eldöntve, hogy a felsőoktatás esti-levelező alapképzése besorolandó-e ide, illetve, hogy mivel az egyetemisták jogilag felnőttek, az egész felsőoktatás a felnőttképzéshez tartozik-e.  3 nagy területe: iskolai rendszerű felnőttképzés, iskolarendszeren kívüli szakképzés, közművelődés 2 fő funkciója: pótló funkció (a “második esély” iskolája, az ifjúkorban “leszakadtak” iskolázottsági és alapvető műveltségi hiányosságokkal küzdők felzárkóztatása), továbbfejlesztő funkció (megszerzett tudás folyamatos továbbfejlesztése)
Lifelong learning (LLL)
Az életet végigkísérő tanulás koncepciója. A társadalomminden tagját támogatni kell abban, hogy élete teljes hosszán (és ne csak ifjúkorában) tanulhasson. Ez alapvető emberi jog. Az általános, középiskolák és a felsőoktatás csak előkészítenének, utána specializáció. 

A felnőttképzési törvény: 2001. évi CI. törvény. Átfogó jelleggel szabályozza az iskolarendszeren kívüli felnőttképzést. Célja, hogy a tanuláshoz való jog az állampolgár egész életpályáján érvényesüljön, szabályozza a képzéshez való hozzáférés lehetőségeit. Az állam mindenki számára biztosítja a felnőttképzésben való részvétel jogát. Elrendeli az Országos Felnőttképzési Tanács és a Nemzeti Felnőttképzési Intézet létrehozását. Elrendeli, hogy a felnőttképzési intézményeket nyilvántartásba kell venni. Létrehozza a felnőttképzési intézmények akkreditációs rendszerét (minőségi hitelesítés), melyre a Felnőttképzési Akkreditáló Testület (FAT) jogosult. A programok akkreditációja is kérhető. 
Szakképzési hozzájárulás: minden tevékenysége során jövedelmet termelő egyéni vagy társas vállalkozás köteles az általa kifizetett éves bérköltség 1,5 %-át szakképzésre fordítani, szakképzési hozzájárulás címen.
Népfőiskola: Nem ad bizonyítványt és jegyeket, nem előre eltervezett tanterv van, hanem csak ismeretnyújtás. Nem tanárok vannak, hanem segítők, akik nem csupán a meghatározott tantárgyra vonatkozólag nyújtanak ismeretket, hanem a résztvevők teljes életfelfogásában, gondolkodásában, motivációiban kívánnak változásokat előidézni. Inkább mozgalmi jellegű szerveződések. A hosszú távú szellemi építkezés eszközei és lehetősége. MO-n még nem érte el a klasszikus fejlettségi szintet.
Magyar Népfőiskolai Társaság
1992-ben a társaságok szövetségévé vált. Az ország egész területén 14 táji központot hoztak létre. 1999-ben 270 tagszervezete volt, 190 “kapcsolódó szervezetet” tartanak nyilván.
A kurzusok legjellegzetesebb típusai: mezőgazdasági népfőiskola, közéleti, állampolgári népfőiskola, ifjúsági, nyugdíjas, szakképzési, munkaerő-fejlesztési, ökológiai környezetvédelmi, egészségvédelmi, szociális, börtön, tartós munkanélküliek reintegrációs alapképzése.